Den+ændrede+hverdag

Den teknologiske udvikling medbragte mange forskellige og nye produkter til hverdagen som for eksempel: bil, flyvemaskine, telefon, radio og TV. Alle disse produkter ændrede samfundet og dets beboeres dagligdag og tilværelse. Bilen og flyvemaskinen gjorde transporten imellem de forskellige lande og byer meget nemmere, og nu var det langt nemmere at få mere eksotiske varer ind i de danske butikker, og det blev langt nemmere at rejse for danskerne. Udviklingen inde for kommunikationsområdet gjorde at folk var mere bevidste om deres omverden, og nyhederne om forskellige hændelser kom hurtigere frem, da det bare krævede at tænde for radioen eller TV'et, eller tage telefonrøret og ringe til forskellige bekendte. Men hverdagen blev også langt nemmere på andre områder, da teknologien udviklede cirkulations systemer, så man for eksempel kunne få rent drikkevand, komme af med toilettets indhold og få lys og varme inde i boligerne.//(Ebbe Kühle: Danmark historie samfund, Gyldedal Kbhvn 1994, s. 202-203)// Alle disse goder skulle jo finansieres af husholdningerne selv. Dette blev gjort gennem øget arbejde og gældsætning. Mange kvinder kom ud på arbejdsmarkedet og en del mænd tog overarbejde eller havde flere jobs. Der blev altså arbejdet som aldrig før i historien. Det gennemsnitlige arbejdstempo voksede. Hvis man skulle have både hus, bil og alt det som lokkede i reklamerne, var det ofte tilfældet at de to lønninger ikke slog til. Her kom gældsætningen ind i billedet. Kreditforeningslån, pantebreve, banklån og afbetalingskøb blev mere udbredt og på denne måde kunne man tage del i goderne, før man havde fået råd. Gennemsnitsfamilien var mere afhængig af indkomstens størrelse og derfor mere sårbar overfor indtægtstab ved f.eks. arbejdsløshed. Samtidig udgjorde de voksende skatter en trussel mod familiens økonomi. // (Ebbe Kühle: Danmark historie samfund, Gyldedal Kbhvn 1994, s. 203-104) // Resultatet af den før omtalte teknologiske udvikling, samt det øgede arbejdstempo, blev en funktionsstrømning, der resulterede i at familien havde færre funktioner end tidligere. I den forbindelse ændredes mange af familiens funktioner således, at de funktioner, der tidligere havde samlet familien fik mindre betydning i dagligdagen. Dette medførte, at kernefamilien var på vej ud til fordel for forbrugsfællesskabet. Særligt fire tidligere familiefunktioner ændredes drastisk i denne periode, herunder tæller: Denne nye tankegang i hjemmene påvirkede også landsbyernes skæbne da den fornyede tankegang betydeligt hævede interessen for at flytte til de større byer. Udviklingen i det danske samfund gik især ud over landsbyerne som var fordelt rundt omkring i Danmark, da interessen for at bo inde i de større byer steg, da der skete mere og mulighederne for at få et job og bedre løn var langt større end i landsbyerne. Denne interesse var især hos de unge som udvandrede når de var færdig med skolen, og tog arbejde inde i byen. Dette faldende tal i byens population og landbrugets økonomiske problemer ramte håndværksvirksomheder og butikkerne i landsbyerne hårdt, og mange måtte derfor lukke ned og søge andet arbejde, som ofte var at finde inde i byen. Den faldende økonomi i landsbyerne gjorde at skolerne måtte lukke ned og finde sammen i større skoler og det samme skete med kirkesognene som også blev nødt til at gå sammen i større forsamlinger. Også de lokale sygekasser forsvandt og sognerådene blev nedlagt i forbindelse med kommunalreformen, og veje blev bygget, så de gik udenom landsbyerne, og dette gjorde at landsbyerne også blev isoleret rent trafikalt. Der var dog nogle landsbyer som overlevede og fik et større befolkningstal da de var placeret tættere på byerne. Det er det som vi kender som forstaden i dag. // (Ebbe Kühle: Danmark historie samfund, Gyldedal Kbhvn 1994, s. 204-205) // Den teknologiske udvikling medførte bevidsthedsmæssige ændringer. Forbruget, de materielle goder, troen på udvikling og de store fremskridt indenfor lægevidenskab og rumforskning gav anledning til optimisme. Samtidig gav det også anledning til ærefrygt fordi udviklingen var en stærk kraft, som man blev nødt til at indordne sig under. I perioden sigtede politikerne efter det solidariske velfærdssamfund, mens befolkningen fokuserede på at få flest materielle goder som muligt. Man kan sige at befolkningen var kendetegnet ved en mere individualistisk tilværelsesforståelse. // (Ebbe Kühle: Danmark historie samfund, Gyldedal Kbhvn 1994, s. 205-206) //
 * Børnepasning og opdragelse, der ikke længere kun blev varetaget af forældrene, altså i familien, men i højere grad af pædagoger i vuggestuer, børnehaver, skoler, fritidsinstitutioner osv.
 * Desuden blev familiens tidligere samlingspunkt, måltidet, nedprioriteret i en sådan grad, at fødevarerne købes i mere bearbejdet form end før.Ydermere fremvoksede en ”køb-smid-væk” tendens, da befolkningen i denne periode fik langt flere penge mellem hænderne.
 * Denne tendens betød, at færre fik deres apparater repareret, da det ikke længere kunne svare sig.
 * Den sidste og afgørende funktionsændring, var mekaniseringen af flere af husholdningens funktioner, herunder opvasken. (Ebbe Kühle: Danmark historie samfund, Gyldedal Kbhvn 1994, s. 204)