Danmark+efter+2.WW

__**Økonomisk Perspektiv:**__

I de første årtier efter krigen voksede både produktion og beskæftigelse i Danmark, ligesom i de andre industrialiserede lande. Det var en stor fordel at Danmarks produktionsapparat var helt intakt i forhold til andre lande, for på den måde kunne Danmark eksportere til de lande, hvis landbrug var blevet ramt af krigen. Men i 50’erne voksede efterspørgslen ikke længere i takt med produktionen, og den økonomiske situation så pludselig helt anderledes ud. Især landbruget spillede en afgørende rolle i dette. Landbrugsprodukternes pris steg, men lønningerne faldt ikke i takt med prisstigningen. En del af problemet bestod også i, at mange skiftende regeringer, alle førte en meget stram økonomisk politik. De tillod ikke underskud på betalingsbalancen, som ellers kunne have haft en efterspørgselsfremmende effekt.

I slutningen af 50’erne vender den økonomiske situation dog igen, og den danske vækstrate kan igen følge med den udenlandske. Danmark blev for alvor til et industrisamfund da der I Danmark var “det store boom”, som indebar en vækst i de sekundære og tertiære erhverv, hvorimod væksten hos landbruget ikke steg. Danmark var ved at blive en konkurrencedygtig deltager på det internationale marked. Små produktionsapparater og nye virksomheder havde mulighed for hurtig omstilling og at investere i ny teknologi. Derudover var der rigelig arbejdskraft. I forhold til tidligere tider var forholdet mellem lønmodtager og arbejdsgiver nu konfliktfrit. Det havde tidligere været præget af dramatiske overenskomstforhold, lovlige- og ulovlige arbejdsnedlæggelser, regerings- indgreb og store demonstrationer. Arbejdsgiverne stillede nu ikke samme krav om lønreduktioner. Og akkordlønnen blev indført for, at øge produktiviteten. I takt med de industrielle revolutioner, kom der også et stort antal af offentlig byggerier, som sygehuse, skoler, institutioner osv. samt et stort opsving i paracelhusbyggeriet bl.a. grundet rentefradragsreglen. Rentefradragsreglen gav mulighed for store lån og lønstigninger samt inflation kunne betale gælden. Forhandlere og reperations-virksomheder havde gode vilkår pga. alle de nye forbrugsgoder. Småvirksomhederne måtte dog give op, da masseproduktion og massesalg kom til i form af stormagasiner, supermarkeder osv. Selvom mange af småvirksomhederne måtte give op, var det dog altid forholdsvis nemt at få arbejde i andre erhverv, grundet den store efterspørgsel på arbejdskraft.

Kühle, Ebbe: Danmark historie samfund. Side 171-179. 1. udg. Gyldendal, 1993. (Bog)

af Ahmad Al-Helo, Marie Toftdahl Christensen, Louise de Fries og Johan Mygind RG 2010 a