Bred+karakterstik

.

3a HI  Else Priisholm, Verden i krig og krise, Munksgaard 1987 (Kernestof),side 34 – 42

Hvordan inddeler man i perioder i historie? Man kan inddele i mange forskellige emner (politiske, litterære, økonomiske, ideer - STORE BEGIVENHEDER) Fofatteren i denne tekst inddeler efter økonomi og store begivenheder.

De europæiske vestmagter valgte at slå sig sammen mod denne nye ”røde” trussel i øst, og de sendte på denne måde Sovjetunionen i politisk isolation. Levevilkårerne i Rusland var ekstremt dårlige, og op mod en million døde af hungersnød. I et forsøg på at få mere indflydelse på europæisk politik oprettede Sovjetunionen Kommunistisk Internationale (Komitern), en international organisation for alle socialistiske partier

1. SOVJET 1. SOVJET Hvilken betydning havde afslutningen af første verdenskrig for Sovjet? Afslutningen på første verdenskrig fik absolut stor betydning for Sovjet. Krigen havde splittet befolkningen i to grupper. På den ene side var de ”røde” magthavere (dem med Lenin i spidsen – altså kommunisterne) og på den anden side “de hvide”, der var tilhængere af et mere social-liberalistisk system.$I 1917 havde de ”røde” bolsjevikker taget magten i Rusland. De havde omlagt det russiske Czarrige til den socialistiske Sovjetunion. De europæiske vestmagter valgte at slå sig sammen mod denne nye ”røde” trussel i øst, og da en borgerkrig brød ud støttede de den ”hvide” socialliberalistiske opposition. De vestlige magter sendte på denne måde Sovjetunionen i politisk isolation. I et forsøg på at få mere indflydelse på europæisk politik oprettede Sovjetunionen Kommunistisk Internationale (Komitern), en international organisation for alle socialistiske partier. Dette medførte dog at flere oprør og demonstrationer der kunne opfattes som socialistiske blev akriditeret som værende startet af Sovjetunionen. Helt alene var Sovjetunionen dog ikke. I 1922 indgik Sovjetunionen Rapollo aftalen med Tyskland, der også i høj grad var blevet isoleret. Aftalen gik ud på at Tyskland ville sende officerer til Sovjetunionen for at træne den nye “røde” hær. På denne måde ville Tyskland også være istand til at opretholde sin egen hærs militære træning på trods af Versaillestraktaten.

Aftale mellem Tyskland og Rusland, der begge var isolerede fra Veslandende - en traktat om samhandel, diplomatisk anerkendelse og militært samarbejde (sidstnævnte i hemmelighed, da Tyskland ifølge Versaillestraktaten ikke måtte have militær efter 1. verdenskrig).

Hvad var Rapallo aftalen i 1922?

2.. DET BRITISTISKE IMPERIUMS KRISE.

Hvorfor havde Storbritannien svært ved at holde på deres kolonier?

Hvad er national bevidsthed for en ide, og hvorfor fik den så stor betydning for opløsningen af kolonierne.

Hvad skete der i Indien?

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Efter første verdenskrig begyndte kolonierne i det britiske imperium at kræve selvstyre. Kolonierne brugte voldelige midler, og blev bekæmpet med samme. Den nationale bevidsthed var stigende i kolonierne, og fjernede ideen om “den hvide mands ære”. Det var umuligt for England at opretholde magten. <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Indien var perlen i det britiske imperium. Her var nationalismen også flammet op og, de krævede deres frihed. Under krigen havde den britiske minister i indien lovet, at: “Englands mål med Indien er at udvikle en ansvarlig indisk regering som en integreret del af Imperiet”. Der blev dog aldrig oprettet en indisk regering, og det satte for alvor sindende i kog. Den indiske modstand blev enorm, med Mohanda Gandhi i spidsen, som prædikede ikke-vold. <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">For Gandhi var det ikke blot et spørgsmål om selvstyre i Indien, han ville have fjernet den underlegenhedsfølelse, som havde været herskende, og som var en forudsætning for det hvide overherredømme. Han havde et ønske om, at alle svage nationer i verden skulle befries for “den vestlige udbytnings knusende hæl”.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">3. MELLEMØSTEN.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Hvilken betydning fik det, at det osmanniske rige faldt fra hinanden efter første verdenskrig.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Israel og Palæstina konflikten har deres udgangspunkt i mellemkrigstiden. Hvordan?

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Efter første verdenskrig faldt det Osmanniske rige fra hinanden fordi landet blev delt op imellem Frankrig og England. Dette resulterede i oprør imod koloniherrerne fordi, at de koloniserede lande ikke får opfyldt de løfter de var blevet lovet igennem 1. verdenskrig. <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">- Araberne forventede fuldstændig selvstændighed. <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">- Jøderne blev lovet Palæstina. <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Grundet det løfte England giver jøderne, immigrerer jøderne til Palæstina. Jøderne bliver hurtigt økonomisk overlegne i forhold til araberne og grundet Englands løfte til Jøderne, måtte araberne udstøde deres jord til Jøderne. Dette ville araberne ikke og det førte til mellemkrigstidens Israel Palæstina konflikt, imellem jøderne, arabere og englændere.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">4. ENGLANDS INDUSTRI I 20ERNE

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Hvorfor var England ikke konkurrencedygtig og hvilke konsekvenser havde det? <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Hvorfor valgte England og forsvare det engelske pund? <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Hvilken betydning har valutakursen for et lands handel med udlandet?

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Tekst omkring Englands industri. <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Den engelske samfundsøkonomi var i ‘fare’, da USA var blevet den nye økonomiske stormagt, da de havde taget mange af Englands industriproduktioner, eksempelvis bomuldsindustri, kul- og jernudvinding og skibsbyggeri. Englands eksportsituation forværredes. <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">England blev nødt til at forsvare det engelske pund for at holde prestigen som verdensmagt. Det resulterede i at priser på varer steg, og en masse butikker og fabrikker lukker, som mundede ud ringe kår for arbejderne. Arbejdere begyndte at strejke og demonstrere for de ringe kår som de levede under, demonstrationer resulterede i ingenting, ingen ændringer blev vedtaget.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">5. ITALIEN. <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: 16px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">- Fascismen opstod i Italien efter 1. Verdenskrig. Selvom Italien var en af vinderne i krigen, så fik de ikke det rov, som de var blevet lovet før krigen. Regeringen i Italien var svag, og det var de militære instanser, der egentlig styrede landet. Samtidig udbrød der uro blandt arbejderne, der ønskede en socialistisk samfundsorden. Det førte til modangreb fra industriejerne, og mange borgerlige, som fandt sammen i et nyt fascistisk parti, hvis hovedidé var at statsmagten skulle være stærk. Fascismen indebar desuden at borgeren måtte underkaste sig føreren og staten. Vækst og økonomi var første prioritet og førerens vilje, var den eneste vilje, grundet det, at han vidste hvad der var bedst for staten. <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Hvorfor opstod fascismen i italien?

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Hvilke klasser stod over for hinanden i Italien?

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Hvad var de Fascistiske grundideer?

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">6. DEN TYSKE WEIMARREPUBLIK. <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Cambria; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Lige efter versaillestraktaten rykkede Risdagen fra Berlin til Weimar. Hvilket betød at de kom længere væk fra de revolutionære bevægelser, som fandt sted i Berlin. Fra begyndelse mødte det tyske socialdemokrati modstand og ”kom til” at skrive under versailles traktaten, som var fredsaften med de allierede i Europa. Tyskland havde ikke rigtig nogle mulighed for, at modstå fredsaftalen, da alle de europæiske stormagter var gået sammen mod tyskland. Der var politiske stridigheder, da der var splittede meninger i arbejderklassen. Alt i alt var der socialdemokraterne, socialisterne og de konservative. De konservative og nationalisterne gik ind for en autoritær styre mens socialdemokraterne ønskede at bevare parlamentet og ejendomsretten. Dolkestødsmyten er myten om, at grunden til tyskland tabte første verdenskrig var fordi, at den mistede opbakningen fra tyskerne pga. revolutionære uroligheder, så hæren blev så at sige dolket i ryggen. Tyskland skulle betale store krigsskadeerstatninger hvilket resulterede i, at den tyske økonomi blev svækket pga. inflation, som prægede tyskland i mange år. Inflation betyder at valutaen mister værdi. Det vil sige stigning i pris- og lønniveauet. Det er her staten pligt at skabe deflation bl.a. ved hjælp af devaluering. Den såkaldte hyperinflation skabte stor ulighedblandt borgerne, som bl.a. medførte naturalier økonomi. Middelstanden blev ruinerede samt de borgere der var afhængige af overførselsindkomsterne fra staten fx pensionisterne og krigsveteraner.