Perspektivering+emperialisme

Perspektivering: [1] Kolonitiden. Gruppe 1. Louise, Mie og Marie I kronikken “At være underholdning i Zoo” af Helle Stenum kritiserer hun Aalborg Zoo’s nye udstilling af forskelige afrikanske folkefærd og deres kultur. Hun mener at det trækker uhyggelige spor tilbage til kolonitiden, hvor de spændende eksotiske folkefærd var udstillet i bure i forlystelsesparker rundt omkring i landet og i resten af Europa. Udstillingen er godt billede på hvilket syn der stadig hersker idag. En idé om et “dem” og et “os”. På trods af, at de fleste afrikanske lande også er udviklede i vestlig retning, er den stereotype forestilling om “naturfolkene” stadig herskende. Organisationen Mellemfolkeligt Samvirke har været med til at arrangere udstillingen i samarbejde med Aalborg Zoo. Det er en nødhjælps organisation, som også vil sætte fokus på deres arbejde gennem udstillingen. De har ikke til mål at fastholde de stereotype forestillinger, men det ligger ubevidst hos dem, som det også gør, og nu vil blive ved med at gøre, hos de besøgende i Zoo. Aalborg Zoo og MS argumenterer dog for, at de ville belyse forholdene for afrikanere, og at de ikke ville give et negativt billede. I sangen “I Niggerlanden bananen gror” fra 1956 fra “Lystige viser for børn”, er det dog et endnu mere voldsomt syn der er på afrikanske folkeslag. Vi får eksempelvis at vide, at “de knap nok kan læse, og ikke pudse deres næse”. Det er fra en børne sang-bog, og er den virkelighed små børn er blevet præsenteret for. Vi har stadig et forvrænget syn på andre kulturer, men vi har også rykket os siden 1956.

Gruppe 2.[2] Johan, Nath og Nat. Kolonitiden har medvirket både til Europas økonomiske vækst, og at man fik øjnene op for verden uden for Europa. Det var drømme om nye landområder og rigdomme, der gjorde, at Hernán Cortés drog til Mexico og lagde grunden for de spanske kolonier. Det var i høj grad også kolonierne, der gav de Europæiske moderlande den store økonomiske vækst i forhold til de lande der ingen kolonier havde. De Europæiske moderlande udviklede også de kolonier de havde erhvervet sig, da det øgede udbyttet for moderlandene. Dette gjorde dog også kolonierne mere eller mindre afhængige af moderlandene, så da kolonitiden rakkede mod ende og moderlandene trak sig tilbage til Europa, mistede kolonierne al støtte, og dette medførte et fald i de tidligere koloniers økonomiske vækst. I børnesangene //Jeg har set en rigtig negermand// og //I Niggerland bananen gror// indoktrineres børnenes fremmedgørelse af afrikanere. Denne følelse er blevet styrket af udstillinger fra Zoologisk have. Udstillingerne skulle eftersigende fremvise afrikanernes livsstil. Kritikken af fremvisningen er at det demonstreres som om afrikanere er fattige og uciviliseret. For at forstå fremtiden og nudtiden, bliver man nødt til at forstå datiden. Vi ser den dag i dag elementer fra kolonitiden. Tankegangen bag imperialismen og “Den Hvide Mands Byrde” (Den biologiske darwinistiske tankegang) har også sat tydelige spor igennem historien. Både under kolonitiden hvor det var den britiske imperialisme gik ud på at det var den storslåede britiskt race, der skulle gøre den øvrige underlegne verden civiliseret, men det var også den tankegang der førte til Nazismen, der jo netop også går ud på at den Ariske race er den stærkeste race (übermenschen) der derfor via naturens lov havde ret til at erobre verden og undertrykke de andre racer (untermenschen).

[3] Gruppe 3. Christian og Mathilde Perspektiver kolonitiden: hvorfor er det vigtigt at vide noget om den forgangne kolonitid. Ændrede tankegangen: dengang troede man at man bare kunne overtage styret af et erobret land, uden at tænke på landets daværende beboere. Tankegangen er i dag blevet ændret til at man bliver nødt til at tage hensyn til andre kulturer og følge menneskerettighederne. Kolonitiden har ændret folkets syn på andre kulturer og ser oftest i dag andre kulturer som ligeværdige. Folket er mere bevist om racisme. Er starten på den globalisering vi ser i dag. I og med kulturerne blev spredt rundt omkring på kloden. Kina er et eksempel på forståelsen af udviklingen af koloniseringen, da de har overtaget Tibet og startet en ny kolonisering. Sangen //jeg har set en rigtig negermand// fra 1970. Er en racistisk sang der munder ud i at vi kun kan samarbejde hvis vi alle er lige / ens. Det er tankevækkende at tankegangen så sent som i 70erne var så fastlåst på en racistisk og steoretyp tanke om at de hvide er bedre. i sangen //I Niggerland bananen gror// fremstilles det at de danske børn har det godt i forhold til børnene i Afrika. Dette bliver dog fremstillet ret racistisk og diskriminerende

Gruppe 4. Johanne og Mille Grunden til at imperialismen stadig er interessant i dag er, at det synes, at der stadig i dag i de lande, der før havde kolonier, eksisterer en idé om, at vi er mere civiliserede, og at vi vidensmæssigt er længere fremme end de tidligere kolonier. Det kan være derfor, at en udstilling om afrikanske befolkningsgrupper foregår i zoologisk have – fordi mange stadig har et billede af afrikanerne som naturmennesker. De imperialistiske lande burde i dag have så stor viden om de tidligere kolonier og deres befolkning, at det gamle syn på f.eks. afrikanerne fremstår racistisk. I dag tager vi afstand fra det menneskesyn, men alligevel fremstilles de som mere primitive når en udstilling i zoo fremstiller den afrikanske kultur med fokus på dans, madlavning og trommespil samt afrikanere iklædt traditionelt tøj.

Gruppe 5 kan godt lide giraffer. For kun 100 år siden opfattede vi de farvede, som de vilde, barbariske og anderledes mennesker. Sidstnævnte var på det grundlag at vi ikke vidste noget om dem. VI havde set dem med spyd i hænderne og med anderledes tøj de havde i deres hjem land. Vi fik først en rigtig viden om dem senere hen. Efter vi havde udstillet dem i Zoo og omtalt dem som “os” og “dem”. De blev opfattet som underbegavet mennesker, der ikke kunne lave andet end at hente bananer i et træ og ikke lige så begavet som “os” - de hvid. Som læst i “I Niggerland bananen gror” blev de beskrevet som folk, der ikke kan læse, kun hente bananer og deres husene er primitive. Dette er ikke ment som noget racistisk, men som en forståelse af den uvidenhed vi besad den gang om de farvede. Tegningerne på samme side, viser den “normale” opfattelse af en farvet person.

Gruppe 6.

Gruppe 7.

Undskyld.